Energia+Solara

=
  ** P **amantul primeste 174 petawatt (PW) din radiatiile solare sosite din partea superioara a atmosferei. Aproximativ 30% este reflectată înapoi în spaţiu în timp ce restul este absorbită de nori, oceanele şi masele teren. Spectrul de lumină solară la suprafaţa Pământului este cel mai raspandit in domeniul vizibil si infrarosu cu o mica parte in ultraviolet. Suprafata Pamantului, oceanele şi atmosfera absorb radiatia solara, iar acest lucru ridică temperatura lor. Aerul cald care contine vapori de apa din oceane si mari se ridica astfel producandu-se circulaţie atmosferică sau convecţie. În cazul în care aerul ajunge la o altitudine mare, unde temperatura este scăzută vaporii de apa condenseaza in nori care aduc ploaia si astfel se realizeaza ciclul apei in natura. Căldură latentă de condensare a apei amplifica convectia care produce fenomene atmosferice, cum ar fi vântul, cicloane şi anti-cicloane. Radiatia solara absorbită de teren oceane şi mase pastreaza suprafaţa la o temperatura medie de 14 ° C. Prin fotosinteză plantele verzi convertesc energia sloara in energie chimica care produce produse alimentare, lemn si biomasa din care sunt derivate combustibili fosili. Valoarea totală a energiei solare absorbite de atmosfera pamantului, oceanele şi masele de teren este de aproximativ 3850000 exajoules (EJ) pe an. În 2002, aceasta a fost mai multă energie intr-o ora decat toata lumea ar fi folosit intr-un an. Fotosinteza captureaza aproximativ 3.000 EJ pe an în biomasă. Cantitatea de energie solară care ajunge la suprafaţa planetei este atât de vasta ca intr-un an este de doua ori mai vasta decat toata energia care ar fi putut fi obtinuta din toate resursele non-regenerabile ale pamantului vreodata. (cărbune, petrol, gaze naturale, precum şi de mine de uraniu). ======

=
De la masa de resurse s-ar părea că cea solara, eoliana sau biomasa ar fi suficient să furnizeze toate nevoile noastre de energie, dar cu toate acestea, cresterea utilizarii biomasei a avut un efect negativ asupra încălzirii globale şi preturile alimentelor au crescut în mod dramatic din cauza redirecţionarii a culturilor şi pădurilor în producţia de biocarburanţi. =====

**Aplicatii ale energiei solare**

Energia solară se referă în principal la utilizarea radiatiei solare pentru capete practice. Toate celelalte energii regenerabile, altele decât geotermale şi maree deriva energia lor de de la soare. Tehnologiile solare sunt fie caracterizate ca active sau pasive, în funcţie de modul lor de captare, conversie şi distribuire a luminii soarelui. Tehnologiile solare active utilizeaza panourile fotovoltaice, pompe si ventilatoare pentru a transforma lumina solara in enegie folositoare. Cele pasive se bazeaza pe selectarea materialelor cu proprietăţi favorabile termice, corelarea poziţiei a unei clădiri catre soare etc. Tehnologiile solare active asigura creşterea ofertei de energie şi sunt considerate a fi partea tehnologiei care ofera în timp ce tehnologiile solare pasive reduc nevoia de resurse alternative şi sunt, în general considerate partea tehnologiei care cere.


 * Celulele fotovoltaice**

 Una din cele mai simple metode de a obtine energie solara o reprezinta celulele fotovoltaice. O celula fotovoltacica sau o celula solara este un dispozitiv care transformă lumina solară direct în energie electrică de către efectul fotovoltaic. Uneori, termenul de celula solara este rezervat pentru dispozitivele destinate în mod special pentru a capta energia de la lumina soarelui, în timp ce termenul de celule fotovoltaice este utilizat atunci când sursa de lumina este nespecificata. Ansambluri de celule sunt utilizate pentru a creea panouri solare sau module solare. Termenul de "fotovoltaic" vine din greacă φῶς (phōs) referindu-se la "lumina" si "galvanic" insemnand electric de la numele de fizician italian Volta. Termenul de "foto-voltaic" a fost utilizat în limba engleză de la 1849. Celulele au de obicei o suprafaţă foarte mică şi curentul generat de o singură celulă este mic dar combinaţii serie, paralel ale acestor celule pot produce curenţi suficient de mari pentru a putea fi utilizaţi în practică. Pentru aceasta, celulele sunt încapsulate în panouri care le oferă rezistenţă mecanică şi la intemperii. Ele pot fi clasificate după mai multe criterii. Cel mai folosit criteriu este după grosimea stratului materialului. Aici deosebim celule cu strat gros şi celule cu strat subţire. Un alt criteriu este felul materialului: se întrebuinţează, de exemplu, ca materiale semiconductoare combinaţiile CdTe, GaAs sau CuInSe, dar cel mai des folosit este siciliul. După structură de bază deosebim materiale cristaline(mono-/policristaline) respectiv amorfe. În fabricarea celulelor fotovaltaice pe lângă materiale semiconductoare, mai nou, există posibiltatea utilizării şi a materialelor organice sau a pigmenţilor organici. Materialul cel mi utilizat pentru fabricarea de celule solare pe bază de semiconductori este Siliciul. Dacă la început pentru producerea celulelor solare se utilizau deşeuri rezultate din alte procese tehnologice pe bază de semiconductori, astăzi se apelează la materiale special în acest scop fabricate. Pentru industria semiconductorilor siliciul este materialul aproape ideal. Este ieftin, se poate produce întru-un singur cristal la un înalt grad de puritate, şi se poate impurifica(dota) în semiconductor de tip “n” sau “p”. Prin simpla oxidare se pot crea straturi izolatoare subţiri. Totuşi lărgimea zonei interzise fac siliciul mai puţin potrivit pentru exploatarea directă a efectului fotoelectric. Celule solare pe bază pe siliciu cristalin necesită o grosime de strat de cel puţin 100 µm sau mai mult pentru a pute absorbi lumina solară eficient. La celulele cu strat subţire de tip semiconductor direct ca de exemplu GaAs sau chiar siliciu cu structura cristalină puternic perturbată, sunt suficiente 10 µm.


 * Panourile solare**

Un panou solar fotovoltaic spre deosebire de un panou solar termic transformă energia luminoasă din razele solare direct în energie electrică. Componentele principale ale panoului solar reprezintă celulele solare. Panourile solare se utilizeaza separat sau legate în baterii pentru alimentarea consumatorilor independenţi sau pentru generarea de curent electric ce se livrează în reţeaua publică. Un panou solar este caracterizat prin parametrii săi electrici cum ar fi tensiunea de mers în gol sau curentul de scurtcircuit. Pentru a îndeplini condiţiile impuse de producerea de energie electrică, celulele solare se vor asambla în panouri solare utilizând diverse materiale, ceea ce va asigura: 
 * protecţie transparentă împotriva radiaţiilor şi intemperiilor
 * legături electrice robuste
 * protecţia celulelor solare rigide de acţiuni mecanice
 * protecţia celulelor solare şi a legăturilor electrice de umiditate
 * asigurare unei răciri corespunzătoare a celulelor solare
 * proteţia împotriva atingerii a elementelor componente conducătoare de electricitate
 * posibilitatea manipulării şi montării uşoare
 * Fabricarea unui panou solar**

Fabricarea începe întotdeauna de pe partea activă expusă la soare. La început se pregăteşte şi se curăţă un geam de mărime corespunzătoare. Pe acesta se aşează un strat de folie de etilen vinil acetat, EVA adaptat profilului celulelor solare utilizate. Celulele solare vor fi legate cu ajutorul benzilor de cositor în grupe (şiruri - strings) care mai apoi se aşează pe folia de EVA după care se face conectarea grupelor între ele şi racordarea la priza de legătură prin lipire. În final totul se acoperă cu o folie EVA şi peste aceasta o folie tedlar. Pasul următor constă în laminarea panoului în vacuum la 150 °C. În urma laminării din folia EVA plastifiată, prin polimerizare, se va obţine un strat de material plastic ce nu se va mai topi şi în care celulele solare sunt bine incastrate şi lipite strâns de geam şi folia de tedlar. După procesul de laminare, marginile se vor debavura şi se va fixa priza de conectare în care se vor monta diodele de bypass. Totul se prevede cu o ramă metalică, se măsoară caracteristicile şi se sortează după parametrii electrici după care se împachetează.


 * Reciclare**

Cu toate că durata de viaţă a panourilor solare este de 20-40 ani, în prezent se acumulează deja deşeuri de ordinul a sutelor de tone anual(2004). Pe plan mondial singura instalaţie pilot de recilare a celulelor solar de siliciu cristalin se află în Freiberg-Germania. Aici la o temperatură de 600°C se ard materialele sintetice incluse în panouri, rezultând sticlă, metal, material de umplere şi celulele solare. Aceste celule pot fi reutilizate după prelucrare cu pierderi minime de material.


 * Concluzie**

In concluzie energia solara este mult mai avantajoasa, nu polueaza mediul si este infinita.

code Filmul arata cum este fabricat un panou solar code media type="youtube" key="qYeynLy6pj8" height="344" width="425"