CiobanuAnaM-Petrolul

 =  =

** Petrolul**
= = Petrolul brut (numit si titei) este un produs de natura organica, care se gaseste in pamant, formand zacaminte. El este un lichid vascos, a carui culoare variaza de la galben - verde pana la negru, avand reflexe colorate diferite. Mirosul petrolului este caracteristic. Densitatea lui este cuprinsa intre 0,750 si 0,970. Petrolul nu este solubil in apa. // A // fost descoperit în urmă cu câteva mii de ani. Având densitatea mai redusă decât a apei sărate, s-a găsit în caverne şi zone cu straturi sedimentare calcaroase, argiloase, sau nisipoase de la suprafaţă, (în [|Germania], de exemplu, în jurul [|Hanovrei] şi [|Braunschweig]). În cazul în care straturile impermeabile de argilă sunt deasupra, nepermiţând ieşirea la suprafaţă a petrolului, acesta se va găsi în straturile profunde de unde va fi extras prin sonde petroliere. Straturile de petrol situate la suprafaţă prin oxidare se transformă în //asfalt// acesta fiind deja descoperit în Orient în urmă cu cca. 12 000 de ani în [|Mesopotamia] antică.

Dintre diferitele teorii asupra formarii petrolului, teoria originii organice este cea mai acceptata. Conform acestei teorii, petrolul s-a format din malul rezultat din resturi de plante si animale inferioare din apele marilor (//plancton//), care, prin depunere la mare adancime in fundul apelor, in decurs de milioane de ani, a suferit procese de descompunere si transformare. Aceste procese s-au produs in absenta de aer si sub influenta caldurii terestre, a presiunii ridicate si, probabil, a unor bacterii anaerobe. Rol important se pare ca revine si malului mineral drept catalizator al unor procese chimice de transformare a grasimilor. = Malul negru unsuros de pe fundul apelor statatoare, format din materii organice in putrefactie si din mal mineral, se numeste //sapropel//. El constituie primul stadiu de transformare a substantelor organice, care are loc in timpul sedimentarii si sta la baza formarii bitumului in etapa urmatoare mai lunga cand se produc transformari biochimice si geochimice. = Formarea zacamintelor de petrol are loc ulterior, in urma unor procese de migratie si acumulare prin care au luat nastere concentratii mari de petrol in sectoare relativ mici din scoarta pamantului. Petrolul se gaseste in zacaminte primare sau in zacaminte secundare, in care el a patruns prin migrare din zacaminte primare sub actiunea presiunii gazelor (rocile de inmagazinare, cum sunt calcarul, gresia, dolomitul, marnele si nisipul au totdeauna pori si fisuri). Dupa patrunderea in roca rezervor, petrolul poate sa se separe de apa si de gazele care il insotesc, formand trei straturi distincte, el asezandu-se in acelasi rezervor, sub gaze si deasupra apei. In zacamant, petrolul se gaseste sub presiune din cauza hidrocarburilor gazoase dizolvate. Tara noastra este bogata in petrol. Principalele noastre zacaminte de petrol se gasesc in Oltenia (la Tg. Jiu), Muntenia (campul petrolifer Dambovita - Prahova si cel din Pitesti), Moldova (zona petrolifera Bacau). In prezent se continua cercetarile in vederea descoperirii altor zacaminte de petrol, prin a caror exploatare rationala industria noastra petroliera sa ia o dezvoltare crescanda.
 * Formarea petrolului: **

Petrolul se extrage din zacaminte prin sonde. Saparea sondelor se face prin metode mai vechi de izbire, sau prin metode mai noi de foraj rotativ. Ca metode de extractie se cunosc: eruptia naturala, eruptia fortata si extractia mecanica (pompare). Eruptia naturala se produce cand presiunea titeiului in zacamant este suficient de mare ca sa-l ridice prin sonda, pana la suprafata. Cand presiunea in zacamant nu este suficient de mare, atunci ridicarea petrolului la suprafata este ajutata prin introducere de aer sau gaze comprimate pana in zacamant. Cu toate acestea, la un moment dat, zacamantul de petrol trebuie sa fie exploatat prin pompare. Multe zacaminte, chiar de la inceput, nu au presiune suficienta pentru o eruptie naturala sau ajutata si deci trebuie exploatate prin pompare.
 * Exploatarea petrolului: **

 O ramura relativ recenta a industriei chimice, dar care se gaseste in dezvoltare rapida, este //industria petrochimica//, adica acea parte din tehnologia chimica organica care foloseste produse obtinute din petrol ca materii prime pentru sinteze. Dezvoltarea recenta a petrochimiei, mai ales in comparatie cu //carbochimia// – adica a acelei ramuri a tehnologiei chimice organice care foloseste produse obtinute din gudroane de carbuni ca materii prime pentru sinteze – se datoreste complexitatii si varietatii compozitiei petrolurilor, care ingreuneaza extrem de mult izolarea componentelor individuale, chiar daca acestea fac parte predominant din clasa hidrocarburilor. O data insa initiata, petrochimia a luat o dezvoltare accelerata, mai ales stimulata de cerintele ivite dupa cel de-al doilea razboi mondial, intrecand cu mult ritmul de dezvoltare a industriei carbochimice. In prezent exista o mare varietate de produse petrochimice (peste 3000), cu numeroase utilizari atat in ce priveste consumul productiv cat si ca bunuri de consum. Se apreciaza ca produsele industriei petrochimice reprezinta, pe plan mondial, circa o treime din valoarea totala a productiei chimice. Spre deosebire de carbochimie, care prelucreaza in cea mai mare parte combinatii aromatice, petrochimia prelucreaza mai ales combinatii alifatice. Ca materii prime se folosesc unele hidrocarburi si compusi derivati, ca de exemplu alcani inferiori din gazele de sonda sau naturale, alcani superiori din fractiunile grele (lampant, motorina) sau chiar parafina, hidrocarburi aromatice, acizi naftenici, etc., care pot fi izolati cu destula puritate din fractiuni petroliere, astfel incat isi gasesc utilizirea fie ca atare, fie in sinteze – chimice. Sursele cele mai importante pentru obtinerea de produse nesaturate si aromatice care sa fie folosite ca materie prima pentru sinteze – chimice sunt insa procedeele de //cracare// si //reformare// (termice si mai ales catalitice). Daca se tine seama de complexitatea compozitiei petrolului, cum si de varietatea proceselor la care pot fi supuse substantele organice, si anume: oxidare, reducere, sulfonare, nitrare, halogenare, polimerizare, alchilare, etc., ne putem da seama cat de mare este baza de materii prime pe care o prezinta petrolul pentru industria chimica.
 * Petrolul ca materie prima pentru industria **
 * Chimica : **



Reprezinta o problema deosebit de importanta si greu de prevenit si remediat. Afecteaza atat apele de suprafata, cat si pe cele subterane. In prezent, acest gen de poluare a devenit ubicvitar, iar consecintele ei asupra proprietatilor organoleptice ale apei, faunei si florei acvatice sunt deosebit de nocive si durabile. Reziduurile de petrol ajung in bazinele naturale de apa prin deversarea de ape reziduale rezultate de la rafinarii, uzini de cracare si alte instalatii de prelucrare a titeilui. Aceste reziduuri conduc la cresterea temperaturii si turbiditatii, la formarea unei pelicule de petrol la suprafata apei sau a unor emulsii ( apa- petrol sau petrol-apa) si la schimbarea compozitiei apei, prin dizolvarea in aceasta a substantelor petroliere solubile, toxice in anumite concentratii, pentru organismele acvatice, om si animale. Indicatorii de poluare cu reziduuri petroliere sunt substantele extractibile, ca indicatori chimic global, ce evidentiaza totalitatea reziduurilor si germenii petrol oxidanti, ca indicator bacteriologic care, folosind pentru dezvoltarea lor substantele petroliere, se inmultesc cu atat mai puternic, cu cat acest substrat este in cantitate mai mare. Germenii petrol-oxidanti sunt in acelasi timp si indicatori de autopurificare de reziduuri petroliere. Concentratiile admise in apele de suprafata sunt de 0,1 mg /dm3.  ** Importanta : ** Ø // Benzinele // se intrebuinteaza ca dizolvanti si drept carburanti la automobile, avioane, etc. Ø //  Benzinele sintetice // se formeaza in anumite conditii (temperatura, presiune, catalizatori) prin hidrogenarea carbunilor de pamant (procedeul Bergius) sau a oxidului de carbon (procedeul Fischer-Tropsch). Amestecul de hidrocarburi rezultat se distila fractionat. Ø //  Petrolul lampant // se intrebuinteaza la iluminat si drept carburant la tractoare si avioane turboreactoare. Ø // Motorina //  este un lichid galben-brun, care se intrebuinteaza drept carburant pentru motoarele Diesel si ca materie prima in industria petrochimica, in procesele de cracare. Ø // Pacura // reprezinta cam circa 45% din cantitatea initiala de titei supusa distilarii fractionate. Se utilizeaza ca materie prima pentru obtinerea uleiurilor de uns, numite si uleiuri minerale, a parafinei, a asfaltului, si in industria petrochimica. Ø // Parafina // se prezinta sub forma unei mase albe, semiopace; este un amestec de hidrocarburi cu mai mult de 20 de atomi de carbon in molecula. Se intrebuinteaza ca izolant electric, la impermeabilitatea tesaturilor, a hartiei, la fabricarea cerurilor, lumanarilor, etc. Ø // Uleiurile de uns // sunt fractiuni lichide-vascoase, alcatuite dintr-un amestec de hidrocarburi cu 20-50 de atomi de C in molecula. Se obtin din pacura prin distilarea fractionata la presiune joasa (in vid). Se intrebuinteaza la ungerea unor piese ca lagare, rulmenti, roti dintate, supape la motoare, pompe, turbine, compresoare, etc., precum si la izolarea electrica in transformatoare. // Asfaltul // (bitumul), denumit si smoala de petrol, este o substanta solida-vascoasa de culoare inchisa. Este format dintr-un amestec de hidrocarburi grele, mai ales aromatice. Se obtine sub forma unui reziduu la distilarea fractionata a pacurii sau prin oxidarea pacurii asfaltoase. Se intrebuinteaza la impregnarea lemnului, a cartonului, la asfaltarea drumurilor, ca liant pentru brichete, ca izolant in constructia cladirilor etc.
 * Poluarea apei cu reziduuri petroliere : **

Bibliografie: [|www.gandul.ro], [|www.hotnews.ro] , [].