Carl+Friedrich+Gauss


 * // Carl Friedrich Gauss //**

**// “ Matematica este regina ştiinţelor. “ //**

**Carl Friedrich GauSs**, (n.) a fost un matematician, fizician ș i astronom german celebru pentru lucrările despre integralele multiple, magnetism ș i sistemul de unită ț i care-i poartă numele.


 * //__ Biografie : __//**


 * N ascut la 30 aprilie 1777 in localitatea Braunscweig, landul german Saxonia Inferioara, intr-o familie de oraseni destul de instariti, isi uimise dascalul primilor ani ai scolii primare prin rapiditatea neobisnuita de a rezolva mintal calcule aritmetice complicate.Cu mare usurinta a terminat si cursul liceal.Din 1795 pana la 1798, la Universitatea din Gottingen, a studiat matematcile, astronomia, geodezia, fizica(cu ramurile magnetism, elctro-magnetica,optica).În doar trei ani si-a sustinut toate examenele.Ducele Carol de Braunschweig(1735-1806) l-a luat pe tanarul si talentatul absolvent, creandu-i conditii de a se ocupa de elaborarea unui talent de teoria numerelor, dezvoltand teza sa de doctorat pe care a sustinut-o in anul 1799.Lucrarea a finalizat-o in 1800, iar in anul urmator o editeaza la Leipzig.În cuprinsul studiilor aritmetice a expus teoria numerelor intregi, cunoscuta sub denumirea de intregii lui Gauss.Dovedindu-se a fi nu doar un matematician de mare valoare, ci si un astronom de mare competenta, a fost numit concomitent director ai Observatorului din Gottingen si detinatorul catedrei de Astronomie a Universitatii din orasul mentionat, in anul 1807. **

**Peste doi ani, a reuşit să scrie o cuprinzătoare carte despre corpurile cereşti, lucrare care i-a adus o reputaţie ştiinţifică europeană. Între alte realizări în materie de matematică cosmică se număra şi calcularea traiectoriei asteroidului Ceres(întâiul obiect de acest gen observat de astronomi).Tot Gauss a efectuat în perioada 1821-1824 măsurătoarea unui fragment de arc al unuia dintre maridianele globului pământesc, între oraşele Gottingen şi Altona.** ** Foarte importante au fost şi contribuţiile sale în domeniul fizicii, ramura magnetismului. ** ** În anul 1823 a inventat instrumentul utilizabil pentru măsurarea intensităţii câmpurilor magnetice-magnetometrul.Peste încă şapte ani a mai realizat în acest domeniu o premieră ştiinţifică:fundamentarea matematică a magnetismului terestru.Cercetările sale privind cunoaşterea magnetismului au fost atât de numeroase, încât au umplut paginile a nu mai puţin de şase volume, fiecare la rândul său însumând mai multe mii de pagini. ** ** Tot el a definit in 1831( sistemul absolut de unităţi:milimetru, miligram, secunda, iar în 1836, pe temeiul acestor trei elemente teoretice, a exprimat intensitatea câmpului magnetic al planetei noastre în funcţie de cele trei unităţi fundamentale enunţate mai sus. S-a remarcat şi în domeniul electricităţii, fiind cel dintâi care a observat şi semnalat posibilitatea transmiterii de semnale cu ajutorul curentului galvanic. ** ** Nu în ultimul rând, pe eschierul valorilor ştiinţifice se situează contribuţiile sale în domeniul mecanicii, ramura în care a formulat principalul minimei restrângeri, una dintre legile fundamentale ale acestei secţiuni a fizicii. **  ** A încetat din viaţă, în data de 23 februarie 1855, în oraşul universitar în care a profesat,Gottingen. ** // S //** crierile lui Gauss (404 la număr, doar 178 publicate) sunt destinate mai multor domenii, de la discipline ale matematicii, fizicii ș i pana la astronomie. A fost în general un solitar, lucru deprins din copilărie, re ț inându- ș i mare parte din gânduri, temându-se pentru reputa ț ia sa, astfel neîmpărtă ș indu- ș i ideile comunită ț ii ș tiin ț ifice decât atunci când era foarte sigur de demonstra ț ia lui. **
 * //__ Opera: __//**

// Matematica //
 * ~ ** ** Opere importante : **
 * **// Disquisitiones Arithmeticae // ,(1801) o lucrare în ș apte sec ț iuni dedicată teoriei numerelor, în afară de ultima parte, dedicată celebrului său poligon cu 17 laturi; **
 * **// Disquisitiones generales circa seriem infinitam //, un tratat riguros asupra seriilor, ș i o introducere a func ț iilor hipergeometrice; **
 * **// Methodus nova integralium valores per approximationem inveniendi //, un eseu asupra aproximării integralelor; **
 * **// Bestimmung der Genauigkeit der Beobachtungen // (1816), o analiyă asupra eficien ț ei estimatorilor statistici **
 * **// Theoria combinationis observationum erroribus minimis obnoxiae // (1823), lucrare dedicată statisticii, în particular ultimei metode de aproximare a pătratelor perfecte; **
 * **// Disquisitiones generales circa superficies curva // (1828), dedicată geometriei diferen ț iale, fiind opera sa cea mai cunoscută în acest domeniu; **

// Fizică //
 * ~ **** Scrieri în domeniul fizicii : **
 * **// - Uber ein neues allgemeines Grundgesiz der Mechanik // (1829), un studiu de mecanică, în care Gauss î ș i prezintă principiul constrângerii minime; **
 * **// - Principia generalia theoriae figurae fluidorum in statu aequilibrii // (1829), un studiu al for ț elor de atrac ț ie; **
 * **// - Intensitas vis magneticae terrestris ad mensuram absolutam revocata // (1832), prezentare a unor metode de calcul al câmpului magnetic terestru; **
 * **// - Göttingische gelehrte Anzeigen // (1834), o descriere a unui sistem telegrafic, conceput împreună cu Weber. **
 * **// - Allgemeine Theorie des Erdmagnetismus // (1839), cea mai importantă operă a sa în domeniul fizicii, prezentând teoria pote ț ialului oricărui punct de pe glob; **
 * **// - Allgemeine Lehrsätze in Beziehung auf die im verkehrten Verhältnisse des Quadrats der Entfernung wirkenden Anziehungs- und - Abstossungskräfte // (1840), o fundamentare matematică a operei din 1839; **
 * **// - Dioptrische Untersuchungen // (1841), un studiu în domeniul opticii . **

= = // Astronomie // = = = =
 * **// Theoria motus corporum coelestium in sectionibus conicis Solem ambientium //, (1809) este un tratat major în două volume despre mi ș carea corpurilor cere ș ti. În primul volum discută despre ecua ț iile diferen ț iale, sec ț iuni conice ș i orbite eliptice, în timp ce în al doilea volum, partea principală a operei, arată cum se poate estima ș i apoi îmbunătă ț i calculul orbitei unei planete. **

[] [] [|http://www.google.ro/imgres?imgurl=http://www.ipedia.ro/o_stiri/800.jpg&imgrefurl=http://www.ipedia.ro/carl-friedrich-gauss-enciclopedie-informatii-matematica//] [] [] [] = =
 * //__ Bibliografie : __//**