Istoria+rachetelor

=Istoria rachetelor= Aulus Gellius, un scriitor Roman, povesteste ca un grec din Tarent, Archytas in jurul anului 400 B.C., folosea pentru amuzament un pescarus de lemn care zbura folosind principiul reactiei. Propulsia se facea de catre jeturi de abur desi principiul reactiei a fost descoperit in sec 17. In jurul anului 100 BC, un alt grec, Hero din Alexandria, a inventat undispozitiv numit aeolipile. Dispozitivul utilizeaza vapori de apa pentru a fi propulsat. Hero a montat o sfera alimentata. Primele rachete adevarate au fost realizate de chinezi, in secolul I dupa Hristos. Erau propulsate de o forma simpla de praf de pusca, un amestec de salpetru, sulf si praf. Erau utilizate ca artificii in ceremonii religioase sau la alte festivitati. Tuburi de bambus erau umplute cu combustibil Documente scrise relateaza primele utilizari ale unor rachete in jurul anului 1232. Au fost utilizate in razboiul dintre chinezi si mongoli. In timpul bataliei de la Kai-Keng, Chinezii au atacat pe invadatorii mongoli cu un barajde sageti zburatoare, care de fapt erau rachete propulsate de combustibil solid. In secolele 13-15 in Europa s-au efectuat numeroase experimente cu rachete. In Anglia, Roger Bacon a studiat diferite compozitii pentru praful de pusca care a imbunatatit performantele rachetelor. In Franta, Jean Froissart a reusit experiente de zbor mai reusite prin utilizarea tuburilor de lansare. Ideile lui Froissart au fost utilizate de armele moderne numite bazooka. In sec.16 Johann Schmidlap, in Germania, a inventat racheta in trepte, utilizata pentru a lansa focuri de artificii de mare altitudine. O racheta mare(treapta I) deplaseaza o racheta mai mica (treapta a II-a). In partea a 2-a a sec 17, Sir Isaac Newton (1642-1727) a pus bazele stiintifice ale mecanicii moderne pornind de la 3 principii. Principiu linertiei Principiul fundamental al dinamicii Principiul actiunilor reciproce Cele 3 principii explica cum functioneaza rachetele si demonstreaza de ce pot sa zboare si in spatiul cosmic. In 1720, un profesor olandez, Willem Gravesande, a construit un model de masina, propulsata de jeturi de abur In Germania si Rusia au fost efectuate experimente cu rachete de pina la 45 de kg. In sec 18 si al 19 lea s-au realizat experimente cu rachete pentru dezvoltarea de arme. In 1792 indienii au reusit sa utiizeze cu succes rachetele in luptele cu trupele britanice. In 1898, un profesor rus de liceu, Konstantin Tsiolkovsky (1857-1935), a propus ideea explorarii spatiului cu ajutorul rachetelor. Intr-un articol publicat in 1903, Tsiolkovsky a sugerat utilizarea combustibilului lichid, pentru a atinge altitudini foarte mari. Tsiolkovsky a demonstrat ca doar viteza de iesire a gazelor limiteaza viteza si inaltimea la care poate ajunge o racheta. Pentru ideile, cercetarile si viziunea sa Tsiolkovsky este considerat parintele astronauticii moderne. La inceputul sec 20, americanul Robert H. Goddard (1882-1945), a efectuat experimente practice cu rachete, testand modalitati de atingere a altitudinilor mari. A publicat in 1919 o lucrare “A Method of Reaching Extreme Altitudes”. Hermann Oberth (1894-1989), nascut la Sibiu in Romania, a publicat in Germania in 1923 o carte despre cucerirea spatiului cosmic utilizand rachetele. Cartea sa a fost importanta pentru toti cei care au stidiat rachetele peste tot in lume. In Germania, Verein fur Raumschiffahrt (Society for Space Travel), a fost cea care a permis dezvoltarea rachetelor V-2, utilizate de germani in ultima faza a celui de-al doilea razboi mondial. In 1937, ingineri si savanti germani, printre care si Oberth, au asamblat primele rachete germane la Peenemunde pe tarmul Marii Baltice. Wernher von Braun a fost unul dintre primii si cei mai importanti inginerii in domeniul rachetelor A participat la programul german V2 iar dupa razboi la construirea satelitilor Explorer, a rachetelor Jupiter si Jupiter-C, a rachetei Saturn si a primei statie spatiala Skylab. Totodata, hotararea lui sa mearga "unde nici un om nu a mai ajuns" a ajutat omenirea sa puna piciorul pe Luna. Sub conducerea lui Wernher von Braun, inginerii si savanti igermani au dezvoltat cea mai avansata racheta a momentului V-2. Folosea combustibil lichid, un amestec de oxigen lichid si alcol, cu o rata de ardere de 1tona / 7 secunde. Odata lansata V2 era o arma de temut putand devasta mai multe blocuri de cladiri odata. La finalul celui de-al 2 lea razboi mondial, aliatii au capturat cea mai mare parte a savantilor si inginerilor care au lucrat la programul de rachete german. Cea mai mare parte din ei au emigrat in SUA iar o parte mai mica au emigart in Rusia. Intre SUA si URSS a inceput o cursa dubla: una a inarmarilor in care potentialul rachetelor ca arma a fost exploatat la maximum si a doua pentru cucerirea spatiului cosmic. SUA a dezvoltat initial un program experimetal de rachete de mare altitudine iar mai tarziu un program de rachete balistice cu raza medie si mare de actiune. Pe 4 Octombrie, 1957, URSS a lansat primul satelit artificial al Pamantului Sputnik I. Lansarea Sputnik-ului a marcat momentul intrarii in cursa pentrucucerirea spatiului intre URSS si SUA. Sputnik avea dimensiunile unei mingi de basket, 83 kg (183 pounds). Sputnik orbita Pamantul la fiecare 98 minute si a trimis semnale sonore timp de 23 de zile. A fost creat d Sergei Korolev (above), care a condus urmatoarele programe spatiale sovietice: Vostok, Voskhod, Zond si Cosmos. NASA a fost creata ca un rezultat direct al lansarii Sputnik. La mai putin de o luna URSS a lansat o noua nava spatiala Sputnik 2 care a transportat in spatiu un caine Laika. Laika a supravietuit in spatiu 7 zile. “Laika died a few hours after launch, presumably from stress and overheating, probably due to a malfunction in the thermal control system. The true cause and time of her death was not made public until 2002; instead, it was widely reported that she lived for several days”. Pe 31 ianuarie 1958 US a lansat primul satelit Explorer I In Octombrie 1958, SUA au lansat programele spatiale creind NASA (National Aeronautics and Space Administration), o agentie guvernamentala civila avand ca obiectiv principal explorarea spatiului cosmic. Cursa spre Luna a inceput in Ianuarie 1959 cand URSS a lansat Luna 1. In acelasi an o proba a fost a aselenizat pe Luna si au fost obtinute fotografii ale partii nevazute a Lunii. Intre 1958 si 1960 SUA au trimis mai multe misiuni Pioneer catre Luna In Aprilie 1961, Yuri Gagarin a devenit primul om care s-a miscat pe orbita in jurul Pamantului. La mai putin de o luna SUA au lansat primul american in spatiu, Alan Shepard, Zborul a fost unul sub orbital cu intoarcere pe Pamant. Racheta Redstone nu a fost suficient de puternica ca sa plaseze capsula Mercury pe orbita Zborul a durat doar 15 minute si a atins o altitudine de 187 km. Alan Shepard a experimentat 5 minute de microgravitatie, dup acar es-a intors pe Pamanut suportand forte de 12*g 20 zile mai tarziu, presedintele John Kennedy a anuntat ca america are ca obiectiv ca in mai putin de 10 ani sa poata deplasa un om pe Luna. In Februarie 1962, John Glenn a devenit primul american care a orbitat in jurul Pamantului intr-o capsula in care practic nu putea sa se miste. A fost lansat de o racheta Atlas mai puternica decat Redstone si a ramas pe orbita 4 ore si 55 de minute inainte de a ateriza in Oceanul Atlantic. Lunar Orbiter a permis obtiinerea uno rharti detaliate ale Lunii. S-au obtinut fotografii color detaliate ale suprafetei Lunii S-au obtinut date despre sedimentele lunare si posibilitatile de aselenizare pe solul lunar. Au fost identificate locurile cele mai bune pentru aselenizare. Capsula Gemini a fost a doua capsula spatiala dezvoltata de SUA. A fost conceputa pentru un echipaj de 2 membrii si a fost propulsata de racheta Titan II. Capsula Apollo sau modulul de comanda poate gazdui un echipaj de 3 persoane. Capsula a deplasat 3 astronauti pe orbit a Lunii. Doi din astronauti au fost transferati pe modulul lunar cu care au coborat pe suprafata Lunii. Dupa terminarea misiunii partea superioara a modulului lunar s-a reintors pe orbita si s-a recuplat la casula Apollo. Un modul de serviciu, propulsat de un motor permite intoarcerea astronautilor pe Pamant. Apollo 11 a fost prima misiune cu echipaj uman care a aselenizat. Neil Armstrong a fost primul om care a pus piciorul pe Luna. Mir a fost prima statie spatiala orbitala terestra. A fost construita intr-un sistem modular intre 1986 si 1996. Mir detine recordul pentru cea mai lunga prezenta in spatiu, A fost un program de cooperare internationala (program Intercosmos). Navetele spatiale americane au vizitat statia de 11 ori asigurand, aprovizionarea si rotatia echipajelor. Statia si-a incetat existenta pe 23 March 2001, cand a fost dezmembrata si a aterizat in sudul Oceanulu Pacific. Skylab a fost prima staţie spaţială americană, construită de NASA şi lansată pe 14 mai 1973 de la Centrul Spaţial Kennedy. A revenit pe Terra pe 11 iulie 1979, aproape de Perth, Australia. A parcurs o distanţă de aproximativ 1.400.000.000 km. Navetele spatiale sunt vehicule reutilizabile. Sunt lansate ca rachete si se intorc ca un avion. Sistemele de lansare sunt reutilizabile: 3 solid rocket boosters si 3 motoare pe naveta spatiala. Boosterele care functioneaza circa 2 minute sunt eliberate dupa utilizarea combustibilului si sunt recuperate din ocean.
 * 1. Rachetele in antichitate**
 * 2. Rachetele in antichitate**
 * 3. Rachetele in China**
 * 4. Rachetele in China**
 * 5. Experimente europene**
 * 6. Stiinta rachetelor**
 * 7. Experimente europene**
 * 8. Konstantin Tsiolkovsky (1857-1935)**
 * 9. Robert H. Goddard (1882-1945)**,
 * 10. HermannOberth (1894-1989)**
 * 10 bis. Conrad Haas** (n. [|1509], //Dornbach//, azi cartier al [|Vienei] - d. [|1576], [|Sibiu]) a fost un inventator austriac, precursor al zborului cu [|racheta]. A imaginat la [|Sibiu] tehnica rachetei în trepte.
 * 11. Wernher von Braun**
 * 12. V2**
 * 13. Rachetismul postbelic**
 * 14. Rachetismul in SUA**
 * 15. Sputnik I**
 * 16. Nasterea NASA**
 * 17. Spre Luna**
 * 18. Primul om in spatiu**
 * 19. Primul american in spatiu**
 * 20. Primul ocol al Pamantului**
 * 21. Studierea Lunii**
 * 22. Proiectul Apollo**
 * 23. Statia spatiala MIR**
 * 24. Proiectul Skylab**
 * 25. Naveta Spatiala**